Kép: William Stein and Christopher Berry
VIDEÓ: Felfedezték a világ legöregebb erdejét
![erdő](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/010.jpg.webp?itok=IeuPyZOT)
A világ legöregebb fosszilis erdejének maradványait fedezték fel a New York állambeli Cairo városának elhagyatott kőfejtőjénél – olvasható a PhysOrg tudományos-ismeretterjesztő hírportálon.
A kutatók úgy vélik, hogy az erdőség, amely a mai New York államtól egészen Pennsylvanián túlra kiterjedhetett, nagyjából 386 millió éves, vagyis nagyjából 2-3 millió évvel előzi meg a világ eddig legidősebbnek vélt erdejét, amely az ugyancsak New York állambeli Gilboában van, körülbelül 40 kilométerre a cairói helyszíntől.
A Binghamtoni Egyetem, a New York Állami Múzeum és a Cardiffi Egyetem szakemberei a fosszilis erdő több mint 3 ezer négyzetméternyi területét térképezték fel a Catskill-hegység lábánál elterülő elhagyatott kőfejtőnél.
A Current Biology című folyóiratban publikált eredmények szerint az ősi erdő legkevesebb két fatípusnak adott otthont: a páfrányok és zsurlók őseinek tekintett, mára kihalt cladoxylopsids növénycsoport, valamint a páfrányokéhoz hasonló levelű, szintén kihalt növénynemzetség, az Archaeopteris képviselőinek.
A szakemberek egy harmadik növénytípusból is találtak egyetlen fosszilis példányt, amelyet azonban egyelőre nem sikerült azonosítaniuk, de valószínűleg a korpafüvek közé tartozhatott.
Mindhárom növénytípus kizárólag spórákkal szaporodott.
A kutatócsoport az Archaeopteris fák helyenként több mint 11 méter hosszú „látványos” és kiterjedt gyökérhálózatát is feltárták. Ezek a hosszú életű fás gyökerek átformálták át a növények és a talaj kölcsönhatását, kulcsfontosságú szerepet játszva az erdők és a légkör „közös” evolúciójában.
A kőfejtő területén azonosított megannyi halfosszília alapján a szakemberek úgy vélik, hogy az ősi erdő egy áradás nyomán pusztult ki.
„Annak megismerése érdekében, hogy a fák hogyan kezdtek el szén-dioxidot kivonni a légkörből, muszáj megértenünk a legkorábbi erdők és gyökérrendszerük ökológiáját, valamint élőhelyét”
– mondta Chris Berry, a Cardiffi Egyetem munkatársa, aki a tanulmány társszerzője volt.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.