<p>Elnökválasztást tartnak vasárnap Ausztriában, amelynek kimenetele évtizedek óta nem volt ennyire bizonytalan; egyre több biztos pártválasztó fordít hátat a koalíciós pártoknak, jelöltjeik alulmaradhatnak, és rendkívül sok a bizonytalan szavazó.</p>
Vasárnap államfőt választ Ausztria
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/austria_election348540_0.jpg.webp?itok=l8uUdl9W)
Vasárnap az ország mintegy 6,4 millió választópolgára hat jelöltre adhatja le voksát.
Ausztria az egyik legizgalmasabb államfőválasztás elé néz, hiszen a tisztséget eddig csak szociáldemokrata vagy néppárti jelölt nyerte el. A mostani közvélemény-kutatási eredmények szerint azonban a két kormánypárti jelölt nem jutna be az elnökválasztás második fordulójába sem. A választás történetében csupán egyszer, 1951-ben indult ennyi jelölt az államfői tisztségért.
A legutóbbi felmérések egybehangzó eredménye szerint a Zöldek pártja által támogatott Alexander Van der Bellen a legnépszerűbb, nagyjából a választók 26 százaléka szavazna rá. Őt követi szorosan Norbert Hofer, az Osztrák Szabadságpárt (FPÖ) jelöltje, aki 24 százalékon áll. A függetlenként induló Irmgard Griss 20, a szociáldemokrata jelölt, Rudolf Hundstorfer 14, a néppárti Andreas Khol 12, a szintén független Richard Lugner népszerűsége pedig 3 százalékon áll.
Ha az első fordulóban senki nem szerzi meg a voksok abszolút többségét, vagyis senki nem kapja meg az összes leadott szavazat több mint felét, négy héttel később, a második fordulóban dől majd el a verseny. A jelenlegi állás szerint valószínűleg Van der Bellen és Hofer jut majd be a május 22-én rendezendő második fordulóba.
A szociáldemokrata Heinz Fischer 2004 óta Ausztria államfője. Legutóbb, 2010-ben mintegy 80 százalékos támogatottságot ért el. Fischer hivatali ideje 2016. július 8-án jár le, így az új államfőt ekkor iktatják be hivatalába. Fischer második mandátuma után nem indulhat újra. Az osztrák szövetségi elnök mandátuma hat évre szól, és csak egyszer újítható meg.
A választás országszerte kilenc tartományt lefedő kilenc választókörzetben zajlik. A legtöbben, mintegy 1,3 millióan Alsó-Ausztriában szavaznak, Bécsben és Felső-Ausztriában egyaránt 1,1 millió választópolgárt várnak, vagyis a szavazásra jogosultak fele e három tartományból adja le voksát. A legkevesebben 220 ezren, Burgenlandban járulhatnak az urnák elé. A tartományok szavazóhelységei eltérő időpontokban lesznek nyitva, azonban mivel az utolsó délután 17 órakor zár, az első hivatalos részeredmények ekkorra várhatók.
A felmérések szerint nagyjából 70 százalékos választási részvételre lehet majd számítani. A legutóbbi, 2010-es választáson a szavazásra jogosultak 54 százaléka voksolt, ami a legalacsonyabb részvétel volt azóta, hogy 1980-ban eltörölték a kötelező szavazást. 1980 óta az elnökválasztáson való részvétel folyamatosan csökkent: 1992-ben még 85, 1998-ban 75, 2004-ben pedig már csak 72 százalék ment el szavazni.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.