<p>Újabb 928 állami alkalmazottat bocsátottak el Törökországban a kormányzati közlönyben pénteken megjelent törvényerejű rendelet értelmében, más rendeletekkel pedig az államfői hivatalhoz csatolták a nemzeti hírszerzést (MIT), illetve további kurd sajtóorgánumokat zárattak be.</p>
Törökországban az államfő alá rendelték a hírszerzést
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/turkey_erdogan_89655-eec05b390bb241e79215284c1c73feb8_0.jpg.webp?itok=lyUlO6b4)
Az elbocsátottak a török Nemzetbiztonsági Tanács szerint terrorszervezetek vagy a nemzetbiztonságot veszélyeztető csoportok tagjai, illetve azokkal kapcsolatban álló emberek.
Az intézkedés keretében, amely már a sokadik elbocsátási hullám a tavaly júliusi puccskísérlet óta, az igazságügyi minisztériumtól 142, a szárazföldi haderőtől 106, a légierőtől 59, a haditengerészettől 40, a belügyminisztériumtól 29, a védelmi minisztériumtól 19 embert, továbbá különböző felsőoktatási intézményektől összesen 120 egyetemi tanárt küldtek el.
Az érintettek nem dolgozhatnak többé az államigazgatásban, a munkájukhoz köthető esetleges engedélyeiket bevonják, továbbá szolgálati lakásukból 15 napon kiköltöztetik őket és érvénytelenítik útlevelüket - írta a közlöny.
A rendelettel ugyanakkor 57 korábban elbocsátott közszolgát visszavesznek állásába. A legtöbbet, 28 embert az igazságügyi minisztériumhoz.
Egy másik, szintén pénteken életbe lépett törvényerejű rendelet a nemzeti hírszerzést (MIT) az államfői hivatalhoz csatolta. A lépés következtében a MIT vezetője helyett az államfő elnököl majd a hírszerzés koordinációs tanácsának ülésein. Egyúttal a jövőben a köztársasági elnök dönt majd arról, hogy a MIT vezetője ellen vizsgálatot lehet-e indítani. A hírszerzés ezentúl tevékenykedhet a haderő és a védelmi minisztérium soraiban is - áll a közlönyben.
A rendeletek értelmében a kormány bezárat egy hírügynökséget és két újságot a főként kurdok lakta délkelet-törökországi Diyarbakir városban. A három sajtóorgánum mindennemű tulajdonát lefoglalja az állam.
A török vezetés arról is határozott, hogy mintegy 32 ezer új rendőrrel, valamint 4 ezer bírával és ügyésszel tölti fel az elbocsátásokkal megtizedelt rendőrségi és igazságügyi állományt.
Törökországban a tavaly júliusi puccskísérlet után rendkívüli állapotot vezettek be. A kormány azóta rendeletekkel irányítja az országot és több mint 111 ezer állami alkalmazottat elbocsátott, legalább 32 ezret pedig felfüggesztett állásából. A bezáratott intézmények száma megközelíti az 5 ezret.
Ankara az Amerikában élő Fethullah Gülen muzulmán hitszónok vezette nemzetközi hálózatot teszi felelőssé az incidensért, de a megtorlás nem kizárólag a tényleges puccsistákat sújtja, hanem a mozgalom feltételezett támogatóit, valamint más, az állam biztonságát fenyegető terrorszervezeteket is, köztük a szakadár Kurdisztáni Munkáspárt (PKK) militánsait és szimpatizánsait. A PKK 1984 óta folytat fegyveres harcot a kurd kisebbség függetlenségéért az ország keleti és délkeleti részében.
Az Európai Unió több vezető politikusa szerint a törökországi tisztogatások túlzóak, a kormányzati fellépés az összes kritikus hang elhallgattatására irányul, ami által Ankara egyre inkább távolodik az európai értékektől.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.