Ivan Korčok volt külügyminiszter a jelenlegi kormányt és az esetleges ellenjelöltjeit sem nagyon akarta kommentálni
Korčok kampányol, az ellenjelöltek kivárnak
![korc](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/2023-11/uj-002-fenti-5.jpg.webp?itok=gJBs9Nu8)
Ivan Korčok volt külügyminiszter összegyűjtötte az államfői választáson való induláshoz szükséges 15 ezer aláírást. A kampány következő fázisában Dunaszerdahelyre is ellátogat, a beszélgetések során elsősorban a hazafiasság témájára fektetné a hangsúlyt. Peter Pellegrini és Robert Mistrík egyelőre nem árulják el, versenybe szállnak-e a posztért.
Korčok civil jelöltként vágott neki az elnökválasztásnak, így legalább 15 ezer támogatói aláírást kell összegyűjtenie ahhoz, hogy 2024-ben ringbe szállhasson az elnöki posztért. A keddi sajtótájékoztatón bejelentette, kevesebb mint két hónap alatt sikerült teljesíteni az első feladatot – pontos számot nem mondott ugyan, azt azonban leszögezte, a törvény által előírt aláírás több mint kétszeresét sikerült megszerezni. A héten induló találkozósorozat első állomása Zsolna lesz, az elnökjelölt azonban Dunaszerdahelyre is hamarosan ellátogat. Korčok az év végéig a „terepmunkát” tervezi folytatni.
A programját két részben mutatja be – a külpolitikai kérdéseknek, illetve az elnöki hivatal szempontjából releváns közéleti témáknak szenteli a legnagyobb figyelmet. Köszönetet mondott támogatóinak az anyagi hozzájárulásért, az átlátható finanszírozás érdekében transzparens bankszámlát nyitott a kampányra. „Harminc évig képviseltem a Szlovák Köztársaságot. A hazaszeretet eltűnt a tudatunkból és a szókincsünkből, vagy csak a politikusok egy csoportjának a szókincsében szerepel, akik úgy használják, hogy sok polgár inkább nem is akar vele foglalkozni” – mondta hozzátéve, több mint 30 év telt el Szlovákia megalakulása óta, de az államiság kiépítésében valahol félúton megálltunk, s ezt szeretné előre mozdítani.
Ellenjelöltek
Ivan Korčok a parlamenti választás előtti hajrában visszavett a tempóból, most azonban Robert Fico negyedik kormányával kapcsolatban is nyilatkozott. Emlékeztetett, a kormánynak figyelembe kell vennie, hogy a leadott szavazatok második legalacsonyabb arányával rendelkezik. „A demokráciához hozzátartozik, hogy egy ilyen számú szavazatot megfelelő módon kezelnek” – figyelmeztetett. A kormány egyes lépéseivel kapcsolatban nem fogalmazott meg konkrét kritikát, azt azonban megjegyezte, a tisztviselőnek bizalmat kellene kelteniük a társadalomban.
„Nem fogom értékelni az ellenjelölteket – Ján Kubišt és majd meglátjuk, kit még. Ami Pellegrinit illeti, az ő jelölését sem fogom értékelni. Láttam egy meghatódott Peter Pellegrinit, aki erős mandátumot kapott a parlament elnökeként, és én ehhez gratulálok neki” – mondta Korčok, majd hozzáfűzte, szerinte megállapodás született arról, hogy Pellegrini elindul az államfőválasztáson. Emlékeztetett Tomáš Drucker (Hlas) oktatási miniszter kijelentésére a hétvégi vitaműsorban, mely szerint pártfőnöke „az egyik legerősebb elnökjelölt”. Pellegrini korábban szeptember végéig hárította az elnöki ambícióira irányuló kérdéseket, mondván a parlamenti választásra koncentrál pártvezetőként. A választás után szintén kitérő választ adott, azzal zárta a találgatásokat, hogy „figyelni fogja, miként alakul a társadalmi helyzet, és hogy lenne-e igény a polgárok részéről egy ilyen jelöltségre”. Kedden késő délután az RTVS-nekazt nyilatkozta, megfontolja, elindul-e az elnökválasztáson. „Megerősíthetem, hogy nem zártam ki ezt a témát. Ez még mindig egy nyitott kérdés, amelyet a párton belül, és nekem személyesen is, valahogyan ki kell bogoznunk az elkövetkező hetekben" - mondta az RTVS-nek.
Zuzana Čaputová államfő júniusban jelentette be, hogy nem indul újra a legrangosabb tisztért, Peter Weiss korábbi budapesti nagykövet nyáron szintén kizárta, hogy jelölteti magát. Ján Kubiš egykori smeres külügyminiszter mellett azonban már Štefan Harabin is jelezte indulási szándékát.
Robert Mistrík a Sme napilapnak nem erősítette meg, hogy megméretteti magát, azt azonban leszögezte, nem ismétlődik meg a 2019-es forgatókönyv, amikor visszalépett Zuzana Čaputová javára. „Nem tudom, van-e rá elég pénzem, elszántságom és támogatásom a nyilvánosság részéről” – indokolta a hezitálás okait a lapnak. Mistrík elsősorban azért kritizálta Korčokot, mert nem bírálta elég határozottan Ficóékat.
Richard Sulík (SaS) októberben elmondta, a parlamenti választás előtt megállapodtak Korčokkal arról, hogy ő lesz a párt listavezetője. A kampány első szakasza is épp erre volt felépítve, a diplomata azonban végül meggondolta magát, és a parlament helyett az elnöki palotát célozta meg.
Tavaszi voksolás
Az államfőválasztás pontos időpontja egyelőre nem ismert, az viszont borítékolható, hogy jövő év tavaszán újra megnyitják kapuikat a választóhelyiségek. Zuzana Čaputová ötéves mandátuma június közepén ér véget, a törvény szerint a választás első körének legkésőbb 60 nappal a választási ciklus vége előtt le kell zajlania. A választás időpontját a parlament elnöke hirdeti ki, a jelölteteknek ezt követően 21 napon belül kell leadniuk a szükséges dokumentumokat – elméletileg tehát még januárban is bővülhet a jelöltek névsora. Pellegrininek a parlament elnökeként lépéselőnye lenne a többi jelölttel szemben – több szempontból ugyanis ráhatása van a választás menetére, például a saját érdekeit szolgáló időpontra hirdetheti ki a választást.
A köztársasági elnök személye a kormánykoalíciót sem hagyja hidegen, az államfő bizonyos esetekben – például a törvények vétózása során – megnehezítheti, vagy épp megkönnyítheti a koalíció dolgát. A Smer–Hlas–SNS szövetség 79 szavazattal rendelkezik a parlamentben, az elnöki vétó megtörésére viszont legalább 76 voksra van szükség, ami tekintve a különböző szolgálati utak vagy betegség miatti hiányzókat gondot okozhat a koalíciónak.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.