2015-höz képest jelenleg fejenként egy évben 5 kilóval több sertéshúst, egy kilóval több marhahúst és 13 kilóval több baromfihúst fogyasztunk
Drágul a sertéshús, jobban fogy a baromfi
![hentes](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/TASRhentes3.jpg.webp?itok=_gM6L2jp)
A tenyésztők és a piaci elemzők nyilatkozatai alapján az elkövetkező időszakban a sertéshús további drágulására számíthatunk. Hogyan befolyásolja mindez a fogyasztói szokásainkat, és mi veheti át a sertéshús helyét az étlapunkon?
A szlovákiai sertéstenyésztők nem győzik hangsúlyozni, hogy a jelenlegi felvásárlási árakat hosszabb távon képtelenek fenntartani. Az Agrárkifizető Ügynökség (PPA) agrárpiaci információs rendszere szerint a vágósertés kilogrammonkénti élősúlya a januári 90 centről április elejére ugyan 1,20 euróra nőtt, az elmúlt napokban azonban újra 1,09 euró körüli szintre esett vissza, több mint 6 százalékkal maradva el az egy évvel korábbitól.
„A jelenlegi felvásárlási árak hosszabb távon elfogadhatatlanok, mivel a termelési költségeinket sem fedezik. Számunkra az lenne az ideális, ha éves szinten 1,30 euró körül mozogna a kilogrammonkénti átlagár”
– nyilatkozta Andrej Imrich, a Szlovákiai Sertéstenyésztők Szövetségének (ZCHOS) az ügyvezető igazgatója. A szakmai szervezet épp ezért az árak növelését szorgalmazza, amit a fogyasztók is megéreznének. „Az igazi probléma, hogy a hús üzleti ára gyakran nem követi a felvásárlási árak alakulását, vagyis ha az üzletben nőnek is az árak, azt a tenyésztők alig érzik meg” – tette hozzá Jana Holéciová, a Szlovák Mezőgazdasági és Élelmiszeripari Kamara (SPPK) szóvivője.
Hogy a sertéshús ára hogyan alakul az üzletekben, az azonban nem elsősorban itthon dől el. Ladislav Sedmák, a Szlovákiai Sertéstenyésztők Társulásának (SACHO) az igazgatótanácsi elnöke szerint Szlovákiában jelenleg nagyjából 540 ezer sertést tenyésztenek, az ország önellátása a sertéshúsból így 37 százalék körül mozog. A sertéshús jelentős részét külföldről hozzák be, vagyis az árakat a nemzetközi piaci folyamatok is befolyásolják.
„Az ázsiai országokban az elmúlt időszakban látványosan romlott a helyzet a sertéspestissel kapcsolatban. Teljesen új vírusmutánsok jelentek meg, Kína így egyre több sertéshúst vásárol az európai országokból. A nagyobb kereslet természetesen az árakon is meglátszik, amelyek az elkövetkező időszakban emiatt várhatóan tovább nőnek”
– állítja Jana Glasová, a 365.bank elemzője.
A sertéshús drágulása a fogyasztáson is meglátszik, amely az elmúlt években ugyan tovább nőtt, a sertéshús aránya a húsfogyasztásunkon azonban egyre alacsonyabb. „Míg 2015-ben az egy főre jutó éves húsfogyasztás alig haladta meg az 50 kilogrammot, mára 70 kilogramm körül mozog, ami így mostanra meghaladja az uniós átlagot is. Az egyes háztartások között azonban jelentős különbségek vannak. Míg a tehetősebb családokban az említettnél is több hús fogy, a háztartások 12 százaléka ezt hetente legfeljebb két alkalommal engedheti meg magának” – mondta el lapunknak Lenka Buchláková, a FinGO.sk pénzügyi tanácsadó társaság elemzője.
Az elmúlt években ugyan sertéshúsból is egyre több fogyott, arányait tekintve azonban a baromfihús egyre kedveltebb a szlovákiai fogyasztók számára. „2015-ben fejenként átlagosan 31 kilogramm sertéshúst, 14 kilogramm baromfihúst és 4 kilogramm marhahúst fogyasztottunk. Az elmúlt években ugyan a sertéshús fogyasztása is nőtt, mára elérve a 36 kilogrammot, a baromfihús esetében ugyanez azonban 27 kilogrammra ugrott, míg marhahúsból nagyjából 5 kilogramm fogy fejenként” – nyilatkozta Buchláková.
Az elemzők szerint a baromfihús előretörése az árakon kívül azzal is magyarázható, hogy egyre többen próbálnak meg egészségesen táplálkozni, előnyben részesítve a kevésbé zsíros húsokat. Ezt támaszthatják alá Buchláková szerint a Statisztikai Hivatal adatai is, amelyek szerint 2019-ben csak az egy évvel korábbihoz képest 6 százalékkal több zöldséget és 4 százalékkal több gyümölcsöt fogyasztottunk.
A földművelésügyi tárca azonban még megpróbálja menteni a menthetőt. Ján Mičovský földművelésügyi miniszter pár napja találkozott a sertéstenyésztők képviselőivel, hogy megvitassák az előttük tornyosuló problémákat.
„A sertéstenyésztés Szlovákia számára rendkívül fontos. A hazai tenyésztők minőségi árut kínálnak, amely szigorú ellenőrzésen esik át. Az ország önellátása a sertéshúsból azonban rendkívül alacsony szinten van, így nem engedhetjük meg, hogy tovább csökkenjen”
– vallja Mičovský, aki szerint a sertéspestis jelenleg a szlovákiai gazdáknak is hatalmas veszélyt jelent. A tárcavezető a gazdáknak ezért ígéretet tett arra, hogy szigorítanak a sertéspestissel kapcsolatos intézkedéseken, és nagyobb figyelmet fordítanak a megelőző tájékoztatásra is.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.