Úszó kotróval a mederbe húzták a rézsűn lerakódott iszapot, és hidromechanizációs kotrással távolították el a mederből a hullámtéri területre. Fotó: Eduvizig
Múltidéző: kiszedték az iszapot a vízlevezetésért
![Fertő tó](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/ferto.jpg.webp?itok=bT7Lo2uZ)
Húsz éve kotorták meg a Fertő tó levezetőjét, a Rábca alsó szakaszát 17 kilométeren az abdai közúti hídig – idézi vissza az Észak-dunántúli Vízügyi Igazgatóság. Ezzel a rendszer alkalmassá vált a Fertő tó üzemrendjében meghatározott, másodpercenkénti 15 köbméteres vízhozam és az érkező becsatlakozó vízfolyások levezetésére.
A Fertő tó Közép-Európa legnagyobb sztyepptava. Természetes állapotában jelentős vízszint-ingadozások jellemezték, ami a kiszáradástól a jelentős területek elöntéséig változott.
Az iparosodás miatt megváltozó területhasználat igényelte a tó vízszintjének szabályozását, ezért az 1890-es években létesítették a Hanság-főcsatornát, ami a kialakított új Rábca mederrel együtt egyedüli levezető mederként szállítja a tó nagyvizeit a befogadó Mosoni-Dunába. A kisvizek visszatartására megépítették az eredetileg tűs gátként működő Fertőszéli zsilipet. A trianoni békekötés miatt a Fertő tó nagyobb része Ausztriához került, ezért a Magyarországon húzódó levezetőrendszer közös érdekeltségű lett.
![Fertő tó Fertő tó](/sites/default/files/styles/image_scaled_w800/public/image_entities/ferto2.jpg.webp?itok=gAs17Ib9)
Az 1990-es években nyilvánvalóvá vált, hogy a levezető rendszer nem tudja a tervezett vízhozamot károkozás nélkül levezetni, ezért a két ország megegyezett, hogy közös finanszírozással elvégzik a rekonstrukciót. Ez feltétele volt a Fertő tó üzemvízszint emelésének is. „A rekonstrukció 1992–1998 között közös magyar és osztrák finanszírozással és kivitelezéssel zajlott, ennek során a Hanság-főcsatorna teljes, valamint a Rábca Győrsövényház-Rábcakapi közötti szakaszát, összesen 41 kilométer hosszú medret kotortunk meg. Mindezzel együtt korszerű, billenőtáblás szerkezettel átépült a Fertőszéli zsilip, és megépült a Homok-Sarródi és Tőzeggyári szivattyútelep” – jelezte az Eduvizig.
A Rábca alsó szakaszának rekonstrukciója a Magyar Állam és a Phare közös finanszírozásával készült 17 kilométeren, az Abdai közúti hídig (az 1990-es években kialakított Rábca-árapasztó kiágazásáig). A kotrást a kivitelező SZEVIÉP Rt. 2001-ben és 2002-ben végezte el. A természetvédelmi szempontok miatt ezen a szakaszon úszó kotróval a mederbe húzták a rézsűn lerakódott iszapot, és hidromechanizációs kotrással távolították el a mederből a hullámtéri területre.
A 20 évvel ezelőtti rekonstrukció következtében a 64 kilométer hosszú levezető rendszer alkalmassá vált a Fertő tó üzemrendjében meghatározott másodpercenként 15 köbméteres vízhozam és az érkező becsatlakozó vízfolyások vizeinek a levezetésére.
![Fertő tó Fertő tó](/sites/default/files/styles/image_scaled_w800/public/image_entities/ferto3.jpg.webp?itok=0Gd1Exec)
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.