<p>A BOTAS török energiacég nemzetközi döntőbíróság elé állíthatja a Gazpromot, ha az orosz vállalat hétfőig nem írja alá a két ország között korábban létrejött gázár megállapodást.</p>
Törökország nemzetközi bíróság elé citálhatja Oroszországot
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/azerbaijan_russia_turkey783260_0.jpg.webp?itok=8fDhlkyS)
Oroszország, amely a török gázszükséglet csaknem a felét fedezi, arról állapodott meg februárban Ankarával, hogy július 29-től 10,25 százalékkal csökkenti a fölgáz árát. Az erről szóló szerződést azonban a Gazprom nem írta alá mostanáig. Korábbi értesülések szerint amiatt húzódik a megállapodás aláírása, mert nem sikerült dönteni arról, hogy a gázár-formula melyik komponensébe építsék be az engedményt.
Egy török energiaipari forrás szerint, ha vasárnap éjfélig nem írják alá a megállapodást, Törökország hétfőn nemzetközi döntőbírósághoz fordulhat.
Az esetről beszámoló Reuters azt közölte hogy a török energiaügyi minisztérium és a BOTAS illetékesei nem voltak elérhetőek, hogy kommentálják a hírt, az orosz Gazprom illetékesei pedig nem kívántak ahhoz megjegyzést fűzni.
Nem tudni, hogy egy esetleges török-orosz jogi vita milyen mértékben befolyásolná a Török Áramlat megvalósítását. Vlagyimir Putyin orosz elnök tavaly december 1-jén ankarai látogatásán jelentette be, hogy leállították a Déli Áramlat projektet, és helyette egy másik gázvezetéket építenek Oroszország és Törökország között. Az úgynevezett Török Áramlat évi 63 milliárd köbméter kapacitású lesz, 47 milliárd köbméter földgáz kerül Európába, 16 milliárd köbméter közvetlenül Törökországnak. A Gazprom május elején azt közölte, hogy jövő decemberben kezdik meg a Török Áramlat fokozatos üzembe helyezését.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.