<p>Az Ung-vidék központjában, sok más szlovákiai településhez hasonlóan, rendre komoly gondot okoz, hogy az utak, járdák, illetve egyes középületek alatti parcellák nem a város tulajdonát képezik.<br /> </p>
Csere, bérlet, vásárlás – sok a rendezetlen tulajdonú parcella
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/jarda-leczo_zoltan_0.jpg.webp?itok=pelzBHSk)
Ifj. Gyimesi György, a Nagykaposi Városi Hivatal vezetője lapunknak elmondta, ezzel a problémával például a közterek nagyrészt európai uniós támogatásból megvalósuló 2012-es rekonstrukciója során is szembesültek. A helyiek közül akkor többen nehezményezték, hogy a felújítások ésszerűtlenek voltak, azaz csak bizonyos járdaszakaszokon folytak, míg más, kifejezetten rossz állapotban lévő közterületeket egyáltalán nem érintettek. A „félbehagyott” munkálatokról a honlapon ősszel megjelentetett tájékoztatóban a polgárokat arról informálták, hogy európai uniós támogatásból megvalósuló fejlesztéseket csak olyan területeken végezhetnek el, melyek vagy a város tulajdonában vannak, vagy azok használati joga minimum öt évig a települést illeti. Magántulajdonban lévő ingatlanok felújítására állami vagy uniós forrás nem igényelhető, a tulajdonosokkal való megállapodás hiányában pedig ésszerűtlen és törvénytelen lenne közpénzekből finanszírozni ilyen beruházásokat. Mivel a település vezetése korábban szerette volna elejét venni a hasonló helyzetek kialakulásának, a városszépítő projekt elkészítése előtt megpróbált egyezséget kötni az érintett járdaszakaszok alatti földterületek tulajdonosaival. Néhány személlyel nem sikerült megállapodniuk, de olyanok is voltak, akik egyáltalán nem reagáltak a megkeresésre.
A hivatalvezető tájékoztatása szerint a szlovák és a magyar alapiskola alatti földek egy része szintén nincs a város tulajdonában, ám ezeknek az épületeknek a felújítását – ugyancsak európai uniós támogatásból – a bérleti szerződések megkötése után el tudták végezi. Nagykaposon a sportpálya alatti parcellák szintén magánkézben vannak. A napokban az egyik tulajdonossal peren kívül sikerült megállapodni abban, hogy ezekért a földekért a városvezetés a település más pontján lévő, azonos értékű földeket ajánl fel cserébe. A tulajdonjogi viszonyok rendezése során a város általában ezt a gyakorlatot követi. Ha a földcserében az érintettekkel nem tudnak megegyezni, a parcellákat hosszú időre bérbe veszik, földvásárlásra – pénzhiány miatt – csak akkor kerül sor, ha más megoldást nem találnak.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.