Több magyar kutatócsoport, így a Pankotai Tibor vezetése alatt működő HCEMM Genom Instabilitás és DNS Hibajavítás kutatócsoport, valamint Beöthe Tamás, a Budapesti Péterfy Sándor Utcai Kórház-Rendelőintézet urológiai osztályának főorvosa közreműködésével olyan kutatás született, amely szerint komoly műtét válhat elkerülhetővé előrehaladott stádiumban lévő heredaganatos betegeknél: sok esetben a kemoterápia önmagában elegendő lehet.
Műtét helyett kemoterápia is elegendő lehet a heredaganat kezelésére
![prosztata k](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/2024-04/shutterstock_2405355343.jpg.webp?itok=X72VwCao)
A Magyar Molekuláris Medicina Kiválósági Központ (Hungarian Centre of Excellence for Molecular Medicine – HCEMM) közleményében kiemelik: habár a daganatos betegségek jellemzően az idősebb korosztály tagjai között gyakoribbak, a hererák főleg a fiatal férfiakat érinti. Az esetek többségében ez úgynevezett csírasejtes daganatot jelent, ami arra utal, milyen típusú sejtekből származik a daganat.
A daganattípus évtizedek óta jól kezelhető, hiszen a ma használatos terápiára általában még az előrehaladott, későn észlelt betegség is jól reagál. Ugyanakkor a nem jól reagáló betegek kezelése súlyos kihívást jelent. Ezekben az esetekben ugyanis a több, általában 3–4 körös kemoterápiát gyakran a herék, illetve a hasüreg mögötti tér nyirokrendszerének teljes műtéti eltávolítása követi, amennyiben maradtak észlelhető daganatok - írták.
A herék eltávolítása önmagában nagy változást jelent a beteg életében, a teljes képhez azonban az is hozzátartozik, hogy a nyirokszövetek teljes eltávolítása (szakmai nevén Retroperitoneal Lymph Node Dissection – RPLND) megterhelő, kockázatos, nagy szakértelmet igénylő műtét – hívták fel a figyelmet.
A kutatók rámutattak, az RPLND műtét folyamán eltávolított daganatoknak csak töredékékben, mintegy tizedében voltak kimutathatók életképes daganatsejtek. Könnyen lehet tehát, hogy a komoly műtét a legtöbb esetben nem szükséges, elegendő lenne a kemoterápiás kezelés.
Hozzátették, a fő kérdés az, hogy az orvosok meg tudják-e állapítani, mely esetben lenne a műtétre mindenképpen szükség. Ebben kiemelkedő szerepe van a Genom Instabilitás és DNS Hibajavítás kutatócsoportnak, ugyanis jelenlegi munkájuk célja az eddigi eljárásoknál érzékenyebb, részletesebb, akár vérmintából végezhető daganat diagnosztika megalapozása.
Ez az eljárás eszközt adhat a daganatterápiát tervező orvos kezébe, hogy csak akkor rendeljék el a komoly műtétet, ha feltétlenül szükséges – áll a közleményben.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.