<p><span style="font-size: 12px;">Több libanoni és jordániai napilapban is egész oldalas hirdetést jelentetett meg hétfőn a magyar kormány, amelyben arra figyelmezteti a menekülteket, hogy a magyar határok illegális átlépése bűncselekménynek minősül, és azért börtönbüntetés jár.</span></p>
Menekültek – a magyar kormány kampánya közel-keleti lapokban
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/24010524_0.jpg.webp?itok=sAG60pI-)
Kairó |
Az egyebek mellett a libanoni an-Nahár és a jordániai Rai al-Gadd című napilapban angol és arab nyelven megjelent felhívás szerint a "magyarok vendégszeretőek, ugyanakkor a (hatóságok) a lehető legkeményebb módon lépnek fel azokkal szemben, akik illegálisan próbálnak az országba bejutni". A szöveg ezenkívül arra szólítja fel a címzetteket, hogy ne hallgassanak az embercsempészekre, "Magyarország nem fogja illegális migránsoknak megengedni, hogy áthaladjanak területén". A 4,5 milliós lakosú Libanonban jelenleg több mint 1,1 millió regisztrált szíriai menekült tartózkodik az ENSZ menekültügyi szervének (UNHCR) múlt hónapi adatai szerint. A 8 milliós Jordániában 600 ezer menekült van. Az Európába irányuló jelenlegi menekülthullám okait elemezve egyes megfigyelők kiemelték azt a körülményt, hogy a UNHCR által a Szíriával szomszédos országokban működtetett menekülttáborokban egyre kevésbé tudják ellátni a rászorulókat, mivel a szervezet idén 40 százalékkal kevesebb támogatást kapott a szükségesnél. Ebben a hónapban a dán bevándorlásügyi minisztérium is a maiakhoz hasonló hirdetéseket jelentetett meg libanoni napilapokban, amelyekben azzal próbálta meg a migránsokat eltántorítani, hogy Koppenhága a bevándorlóknak járó szociális segélyt 50 százalékkal csökkentette.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.