Sokan azért nem használnak sebtapaszokat, mert úgy tudják, hogy szabadon hagyva jobban gyógyul a sérülés. Ezzel azonban csak a gyógyulást lassítják és fertőzéseket is kockáztatnak.
Jobban gyógyul a szabadon hagyott seb
![seb k](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/shutterstock_1539405911.jpg.webp?itok=ODZlepxq)
Közeleg a nyár, a gyermekek is egyre több időt tölthetnek a szabadban, és bár a kinti mozgás nagyon jót tesz az egészségüknek, a felhőtlen játék könnyen sérülésekkel végződhet. Kisebb-nagyobb sebeket persze nem csak a gyerekek – és nem csak jó időben – szerezhetnek, a megfelelő sebkezelés azonban mindenkinél és mindenkor ugyanolyan fontos. Sokan úgy tartják, hogy a sebet nem tanácsos lefedni, mert a szabad levegőn gyorsabban gyógyul. Ezzel azonban éppen hogy elnyújtják a gyógyulási időt, illetve kockáztatják a hegesedést és a fertőzéseket is.
Immunrendszerünk legkülső védvonala maga a bőrünk, amely távol tartja szervezetünktől a kórokozókat és a káros elemeket. Ha ezen a védvonalon valamilyen rés keletkezik, akkor utat nyitunk a külvilágban lévő vírusoknak és baktériumoknak, amelyek komoly betegségeket is okozhatnak. Ezt a rést hivatottak befedni a patikákban régóta kapható sebtapaszok és gézek.
A tapaszok egyik feladata, hogy védjék a kórokozóktól a sebet, de ugyanilyen fontos, hogy a fizikai hatásoktól is óvjon. A fedetlen varr ugyanis egy rossz mozdulat hatására is könnyen felszakadhat, illetve sokszor akaratlanul is hozzányúlhatunk, mert csíp vagy viszket (ami a gyógyulás egyik velejárója). Az újból megnyílt seb pedig elfertőződhet. Ilyenkor a sérült bőrfelület megduzzad, bepirosodik, és váladékozni is kezdhet. Komolyabb fertőzés esetén a nyirokcsomók is begyulladhatnak, illetve be is lázasodhatunk.
A szabad levegőn tartott seb ráadásul gyorsan kiszáradhat, a felszínén lévő sejtek pedig elhalnak. Ez pedig erős varasodást okoz, a seb lassabban gyógyul, és jól látható heget hagy a bőrön.
A sebkezelés első lépése az érintett felület fertőtlenítése. Ezután gézzel vagy sebtapasszal is lefedhetjük a sérült bőrfelületet, száraz vattát viszont semmiképpen se használjunk, ez ugyanis beleragadhat a sebbe. A sérülés típusa szerint többféle kötszer és kötésrögzítő film is elérhető már, melyek a bőrlégzést sem gátolják, és a gyógyulást is segítik. Kisebb sérülésekre a különböző nagyságú és formájú sebtapaszokat javasolt használni, míg komolyabbak esetén gézlap, géztekercs és mullpólya lehet a segítségünkre.
A seb környékén a bőr néhány nap múlva viszketni kezd, ami bár bosszantó lehet, a gyógyulás természetes és egészséges folyamatára utal. Ilyenkor ugyanis a szervezetünk egészségéért felelős fehérvérsejtek megtámadják a fertőzést okozó baktériumokat és „kitisztítják” a sebet. A tapasz ez idő alatt is védi a sebet a külső hatásoktól és segíti a gyógyulás folyamatát.
(doktorgo)
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.