<p>A lakosság nagy része továbbra sem hisz a Statisztikai Hivatal által kiadott jelentésekben – derül ki a legújabb fogyasztói barométerből, amelyet paradox módon szintén a Statisztikai Hivatal dolgozott ki. Az elemzők szerint Szlovákia lakossága mindig borúlátóbban látja a saját és országa helyzetét a valósnál.</p>
Nem hisz a lakosság a statisztikai adatoknak
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/ujszo_14954386659625_44_0.jpeg.webp?itok=48YxeFiG)
A most közzétett elemzésben is az áremelkedések esetében tér el a legnagyobb mértékben a lakosság véleménye a Statisztikai Hivatal által kiadott jelentésektől. A megkérdezettek több mint 70%-a gondolja ugyanis azt, hogy a szlovákiai üzletekben tavaly nőttek az árak, miközben a Statisztikai Hivatal fél százalékos áresést mért. A lakosság alig 2 százaléka ért egyet azzal, hogy tavaly – ahogy a hivatalos adatok mutatják – csökkentek az árak. „Már hozzászokhattunk ahhoz, hogy a háztartások magasabbnak érzik az inflációt annál, mint amit a tényleges statisztikai adatok tükröznek” – állítja Jana Glasová, a Postabank elemzője. Szerinte a jelenség oka, hogy az emberek érzékeléseikben nagyobb súlyt adhatnak az emelkedő, mint a stagnáló vagy csökkenő áraknak. Emellett kevésbé tűnhet fel az árváltozás, ha valamit ritkán vásárolunk. Az inflációs statisztika jelentős részét a ritkábban vásárolt áruk és szolgáltatások teszik ki. Ilyen lehet például az autó vagy a tartós műszaki cikk. Ezekről a kiadásokról és áruk változásáról hajlamosak vagyunk megfeledkezni, amikor az inflációról véleményt alkotunk. Eközben egyes rendszeresen vásárolt tételek (például élelmiszerek, üzemanyag) a háztartások érzékelésében nagyobb súllyal szerepelnek, így ha ezeknek a termékeknek az ára nő, az emberek rendszerint túlbecsülhetik a tényleges inflációt.
A bizalmatlanság nemcsak az inflációra vonatkozik, a lakosság borúlátóbb a foglalkoztatottságot és a háztartások anyagi helyzetét mérő mutatókkal kapcsolatban is. Miközben az elemzők többsége és a Statisztikai Hivatal idén az állástalanok számának a csökkenésével számol, a lakosság körében ezt a nézetet a megkérdezettek 34%-a osztja, 24%-uk szerint viszont idén is több lesz a munkanélküli. A háztartások anyagi helyzetének a javulásában a lakosság elenyésző része bízik, 57%-uk szerint nem változik az anyagi helyzetük, 18%-uk pedig további romlásra számít. Ez ellentétes a Statisztikai Hivatalnak a reálbérek növekedéséről szóló állításával. „Ez azzal magyarázható, hogy a lakosság 60%-ának a fizetése az átlagbért sem éri el” – nyilatkozta Glasová. (mi, TASR)
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.